Законопроєкт № 8371 про заборону УПЦ МП буде розглянуто на першому ж засіданні Верховної Ради майже через місяць. Проте ще будуть певні обговорення щодо змісту документа. Про це заявив в інтерв'ю «Главкому» голова комітету Верховної Ради України з питань гуманітарної та інформаційної політики, член фракції «Слуга народу» Микита Потураєв.
«Погоджувальна рада вирішила, що ми заходимо в це питання (зміни до законопроєкту про заборону Московської церкви, – «Главком») і його розглядаємо. Тут вже без всяких варіантів. Але в Погоджувальної ради є пропозиція щодо двох поправок, які наш комітет має розглянути, після чого вони будуть винесені на голосування. Але цікава деталь – ці пропозиції не записані в рішенні Погоджувальної», – зауважив нардеп.
За словами Потураєва, перша поправка стосується того, аби експертну комісію щодо перевірки афілійованості церкви з закордонними центрами впливу, яку зараз за законопроєктом має створювати Держслужба з етнополітики (фактично уряд), формував також, наприклад, парламентський комітет із питань гуманітарної та інформаційної політики. «Бо в американців були застереження щодо того, що така комісія не має бути залежною від виконавчої влади. Але, з іншого боку, за моєю первісною оцінкою, Верховна Рада не може формувати такі комісії. Ми можемо формувати свою частину в незалежних регуляторах або в наглядових радах. Проте ми не можемо робити цього в комісіях, які, по суті, створюються центральними органами виконавчої влади. Це не працює і це небезпечно, тому що може бути оскаржене в судах», – пояснив народний обранець.
Водночас він стверджує, що є й інші варіанти – наприклад, переформувати Держслужбу з етнополітики і свободи совісті як таку і створити з неї незалежного регулятора на кшталт Нацради з телебачення та радіомовлення або Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП).
«Але це потребує окремого закону, бо якщо ти створюєш незалежного регулятора, ти не можеш це прописувати просто поправками в якісь інші закони. І ми в принципі не проти такого підходу, але створення окремого закону про Держслужбу потребує часу», – підкреслив Потураєв.
Друга правка, за його словами, пов'язана з тим, що хочуть збільшити час, який надається церкві, аби позбавитися від афілійованості і підлеглості від Московського патріархату.
«Норму в шість місяців, прописану в законопроєкті, хочуть збільшити до року. Чесно кажучи, ми в комітеті не розуміємо, навіщо. Бо шести місяців більш ніж достатньо, і навіть забагато. Але на засіданні Погоджувальної ради була закрита частина, де обговорювалися певні речі, які ми не можемо оприлюднювати. Поки все в тумані, тому і я особисто, і колеги з комітету не дуже переконані, що ці терміни треба подовжувати», – сказав нардеп.
Нагадаємо, що вчора фракція «Слуга народу» разом із представниками ОПЗЖ відмовилася розглядати питання заборони Московської церкви.
Згодом стало відомо, що погоджувальна рада депутатських фракцій прийняла рішення, що Верховна Рада не буде працювати на цьому тижні. Причиною цьому стало небажання деяких депутатів розглянути законопроєкт про заборону Московської церкви в Україні.
Раніше на засіданні у травні народні депутати від «Європейської Солідарності» заблокували трибуну Верховної Ради, вимагаючи ухвалення рішення про створення тимчасової слідчої комісії щодо фортифікацій та дронів для ЗСУ, а також розгляду законопроєкту про заборону УПЦ МП.
Як відомо, УПЦ МП досі служить Росії – новий настоятель Лаври показав докази. Архімандрит Авраамій заявив, що Московська церква своїми діями показує байдужість до захисників.
Читайте також:
- Привид Новинського і розкол монобільшості. Що витворяють лобісти Московської церкви у Раді
- Заборона Московської церкви. «Слуга народу» закликав довести, що його фракція – не «ватне болото»
- «Играй, гармонь!» Що співають проросійські депутати у Верховній Раді на другому році війни
- За крок до заборони діяльності Московської церкви
- Заборона російської церкви в Україні. Нарешті є зрушення